Drøfting+av+undervisningsopplegg

=Drøfting av undervisningsopplegg=

Innledning
toc På denne siden skal vi skrive litt om hvorfor vi har valgt å lage undervisningsoppleggene slik vi har gjort. Siden undervisningsoppleggene våre er ganske like, og bygger på hverandre, så drøfter vi dem sammen istedenfor å skille dem fra hverandre. Når vi drøfter undervisningsopplegget så kommer vi til å bruke en del av det vi skrev på "wiki i skolen", men vi vil også legge til teori rundt gruppearbeid og vurdering, og her vil vi komme inn på både hvorfor vi bruker vurderingskriterier og hvorfor elevene skal være med å vurdere seg selv. Avslutningsvis vil vi summere opp de viktigste punktene som gjør at mener for at dette er et undervisningsopplegg som har verdi.

Hvorfor lage wiki når vi skal lære om Norges fylker og landene i Europa?
Som vi skrev på siden vår hvor vi drøfter wikibruk, så kan det å bruke wiki føre til økt motivasjon, det fører til at elevene får brukt flere av de grunnleggende ferdighetene i kunnskapsløftet, og de kan samarbeide om å bygge egne tekster og lage et innholdsrikt nettsted. Læreren blir som en tilrettelegger, mens det er elevene selv eier og bygger opp sidene. Dette støtter seg også konstruktivistisk læringsteori, som sier at det er de handlingene og erfaringene gjør og reflekterer rundt som fører til læring, og sosial konstruktivistisk læringsteori som handler om at læringen skjer i et sosialt samspill. Samtidig er det sånn at når man bruker Wikispaces, som er et godt og enkelt verktøy når man skal lage en wiki, også lagrer alle endringer som gjøres. Dette kan bidra til å se elevenes utvikling, og det er også derfor vi har valgt å bruke denne tjenesten til undervisningsopplegget. Mer grunnleggende informasjon om wiki og wikispaces ligger også på siden "Wiki i skolen": . Når elevene først skal lage seg et oppslagsverk over Norges fylker, og videre også om landene i Europa, så gjør dette at de får et eierskap til teksten, de lager seg sitt eget læringsmiljø som også skal legges ut slik at det blir synlig for andre. Dette kan føre til økt motivasjon hos elevene, og gjøre at de vil gjøre sitt beste for at sidene de lager skal være så "bra" og så "pene" som mulig. Vi ser også at det kan være for god nytte for elevene at de har dette oppslagsverket tilgjengelig, f.eks når de blir litt eldre og skal repetere det de har lært, og kanskje de også kan få yngre elever (f.eks fadderbarn) til å gå inn og lese, eller bli lest for.

Hvorfor skal elevene jobbe i smågrupper når de skal lage wikien?
Det er flere fordeler med at elevene skal arbeide i grupper. En slik form for organisering ligger godt til rette for aktive læringsformer, og for mange er det kjent at læringsformer som krever at deltagerne er aktive ofte er mer motiverende og gjør at elevene ofte husker bedre det de har lært. Arbeid i grupper fører ofte til større trivsel, som igjen skaper motivasjon og større innsats. Det at vi kan jobbe med andre når vi gjør arbeidsoppgavene gjør at vi får tilfredsstilt litt av behovet vårt for å meddele og få respons, som igjen gjør at vi trives bedre. Når man har grupper som fungerer godt er det også lettere å drive med pedagogisk arbeid, og man kan legge tilrette for tilpasset opplæring ved å ta hensyn til elevenes læreforutsetninger når vi setter sammen gruppene. De kan være på ca. samme nivå slik at vi kan tilpasse oppgaven spesielt til den, eller de kan ha ulik bakgrunnskunnskap eller ulike læreforutsetninger slik at de kan hjelpe hverandre. Ikke minst er gruppearbeid en gyllen anledning til å jobbe med sosial kompetanse ved at elevene må løse oppgaver igjennom å samarbeide. Det er jo riktignok også slik at ikke alle grupper fungerer godt! Dersom en på gruppa dominerer alt for mye, eller det er spenninger mellom personene på gruppa så kan dette gjøre at energien på gruppa går med til å forholde seg til disse problemene, fremfor å løse oppgaven. Dette er noe vi som lærere må legge merke til, og da må vi også ta et valg om vi vil bryte opp gruppa, ta opp problemene, eller bare merke oss det og la de jobbe videre, men ta hensyn ved en senere gruppesammensetning (Gjøsund og Huseby, 2005: 120-121). Enda en grunn til at elevene skal jobbe i smågrupper når de skal lage wikien, er at det bunner ut i sosial konstruktivistisk læringsteori, som vi har skrevet mer om her, under læringsteorier.

Hvorfor skal elevene ha tilgang til, og vurderes ut i fra vurderingskriterier i arbeidet med wikien?
Hvorfor skal elevene i det hele tatt vurderes? I følge skoleforskerne Harry Torrance og John Pryor så har vurdering først og fremst tre funksjoner. Det går på at elevenes kompetanse skal dokumenteres, både med tanke på opptak til videre studier, men også med tanke på at læreren skal oversikt over elevens kompetanse, og også at vurderingen skal bidra til videre læring. I skolen har vi to måter vi vurderer på, enten ved summativ vurdering som er vurdering av et avsluttet produkt, eller formativ vurdering som er vurdering med tanke på videre læring, eller vurdering for læring. Vurdering kan også være kriteriebasert ved at tanken bak er at elevene skal nå flest mulig av kompetansemålene, men kriteriebasert vurdering kan også være formativ ved at den inneholder tilbakemeldinger om hvordan elevene er i forhold til kompetansemålene, og hva de kan gjøre videre for å forbedre seg. Det er riktignok noen punkter man må forholde seg til for å gi formativ vurdering når man jobber med kriterier. Kriteriene må være tydelig koblet til læringsmålene og de må være synlige for elevene, elevene må vite hva god prestasjon er, og her kan læreren gjerne gi eksempler fra tidligere elevarbeid. Kriteriene må gi tips til hvordan elevene kan forbedre seg, den må fokusere på oppgaven fremfor elevene, og ikke minst så må den være oppnåelig! En annen fordel ved å bruke kriteriebasert vurdering er at alle elevene blir vurdert ut i fra samme standard (Fjørtoft, 2010: 35-46).

I våre kriterier har vi lagt vekt på at målene skal være tydelige, her har vi brukt fargekoder for de ulike målene, elevene skal se konkret hva som kjennetegner god måloppnåelse og hva de kan gjøre for å forbedre seg, ved å se på rutene for "Du har kommet langt", "Du er på god vei" og "Du er i gang". Ikke minst er kriteriene våre lagt opp slik at alle elevene har mulighet til å nå kompetansemålene i større eller mindre grad, for det er jo faktisk slik at dersom elevene ser at de ligger på "Du er i gang" så er jo de også i gang med å nå kompetansemålene. Når vi legger inn bruk av vurderingskriterier så er det også både for at elevene selv skal se direkte hva de skal gjøre for å "ha kommet langt" slik at de kan være med å vurdere seg selv, på samme måte så er vuderingskriteriene et godt verktøy til at vi lærere vet akkurat hva vi skal se på når vi skal sette oss ned og vurdere wikien til elevene, både i samhandling med elevene underveis i arbeidet, og også etter at arbeidet er ferdig. I denne oppgaven har vi ikke satt av tid til at elevene selv skal være med å utforme kriteriene, men oppgaven er laget med tanke på elever som fra før av er vant til å jobbe ut i fra, og lage kriterier. Kriteriene som vi da har brukt i denne oppgaven ligner veldig på kriterier som elevene selv har vært med på å utforme tidligere, dermed kan føle at de selv har vært med på å "lage" oppgava.

Hvorfor skal elevene, underveis og etter et år, vurdere seg selv, for deretter å jobbe videre med wikien?
Siden elevene har tilgang til vurderingskriterier blir det til at de under hele oppgaven kan vurdere seg selv, men hvorfor skal de også etter et år gå tilbake og vurdere seg selv?

Dersom elevene er aktivt med i vurderingsprosessen, så vil dette føre til at de blir flinkere til å reflektere rundt sin egen læring, og se selv hvor de er i læringsprosessen. For et elevene skal kunne se hvor de er i en læringsprosess, så er det viktig at de egenvurderer seg selv. Det betyr at de vurderer seg selv og tenker over om de har nådd, ikke nådd eller er på vei til å nå et læringsmål. Det ser også ut til at om elevene hjelper hverandre med å gi konstruktive tilbakemeldinger (kameratvurdering) så hjelper også dette til å styrke læringen (Utdanningsdirektoratet u.d.) Som nevnt tidligere sier også konstruktivistisk læringsteori at tanker og handlinger fører til refleksjoner som fører til læring, og sosial konstruktivistsk læringsteori sier at læring skjer i samhandling med andre.

Hvis vi trekker inn alle disse punktene, og gir elevene et år med mer læring og modning før de skal gå tilbake og se på det de gjorde for et år siden, og bruke refleksjonene fra dette til å skrive enda bedre faktatekster et år etter, så må de reflektere, snakke sammen, vurdere seg selv og vurdere det andre, og alt dette fører igjen til enda mer læring. Jeg vil også trekke fram det at en wiki aldri blir helt ferdig, men hele tiden kan redigeres, endres og forbedres er en god grunn til å bruke dette verktøyet når man skal jobbe med vurdering for læring.

Avslutning
I dette undervisningsopplegget har vi pekt på noen positive aspekter med å jobbe med geografi på denne måten. For det første tror vi at det å jobbe med selve wikien vil være motiverende for elevene, da dette er noe de utvikler og lager selv, som faktisk skal publiseres på nettet og som de kan være stolte av. Det at å lage en wiki også er med på å dokumentere utviklingen til elevene er også absolutt positivt, og en ressurs vi kan ta med oss både i samtaler med elevene og foreldrene. Samtidig vil vi også at elevene skal jobbe i smågrupper, siden dette både kan føre til trivsel og dermed også til motivasjon, samtidig som at læring er en sosial prosess som også skjer når vi prater og reflekterer med andre mennesker. Vi har også lagt stor vekt på vurdering for læring i prosjektet, ved at elevene blir vurdert etter kriterier som de selv har tilgang til, og selv kan vurdere seg selv på, samtidig som de også skal tilbake et år senere og reflektere rundt utviklingen sin, før de tar med seg disse erfaringene og jobber videre med å utvikle prosjektet. Alle disse punktene gjør at vi føler vi har et undervisningsopplegg som er verdifullt for både læring og sosial samspill. Dessuten blir jo wikien liggende der, og kan være et nyttig repetisjonsverktøy elevene også kan bruke senere.

Kilder
Fjørtoft, H. (2010) //Effektiv planlegging og vurdering rubrikker og andre verktøy for lærere.// 2.opplag. Fagbokforlaget. Bergen.

Gjøsund, P. og R. H. (2005) //To eller flere... Basiskunnskaper i gruppepsykologi.// 3.opplag. N.W.Damm&Sønn.

Utdanningsdirektoratet (u.d.) //Slik kan du arbeide med mål, kriterier og kjennetegn.// Hentet 21.april 2013 fra []